Eesti Filmiuurijate Selts

Juhatuse koosolek
2025-08-27 10:00 - 11:00 UTC
Päevakavas:

sügisesed tegevused
uute liikmete vastuvõtmine
koduleht

Juubelisündmuste arutelu (liikmetele)
2025-09-12 14:00 - 16:00 | Zoom
Zoomi-arutelu sügiseste tegevuste teemal. Zoomi info saadetakse seltsi listi.

EFISe filmiteaduse sektsiooni töögrupi kohtumine
2025-10-06 13:00 - 14:30, 2025-11-03 13:00 - 15:00 | Zoom
Eesti Filmi Andmebaasi filmiteaduse sektsiooni (www.efis.ee/page/filmiteadus) täiendamisest ja haldamisest.
Kohtumine zoomis.
Lisainfo: Teisi Ligi (teisi@tlu.ee)

The Baltic Sea Region Film History Conference
2025-11-13 - 2025-11-14 | Estonian Film Museum, Tallinn, Estonia
The 10th Baltic Sea Region Film History Conference centers on the theme “Dynamics of Change in Baltic Sea Region Cinema: Industries, Institutions, and Audiences.” This theme invites an exploration of the forces driving transformation in production, distribution, exhibition, and consumption within the region’s film industries. These dynamics may be shaped by technological innovations, social and cultural shifts, political developments, and evolving audience habits. Change can manifest across a range of practices, from artistic creation and industry workflows to the exhibition and reception of films, as well as in the preservation, restoration and reuse of film heritage. By addressing these interconnected processes, the conference aims to uncover the mechanisms and relationships that define the ever-changing landscape of cinema in the Baltic Sea Region.

Balti filmiuurijate kohtumine
2025-11-13 16:30 - 17:00
Läänemeremaade filmiajaloo konverentsi raames kohtuv filmiuurijate tutvumiskohtumine.

EFUSi uurimisseminar: Sten Kauber
2025-11-28 16:30 - 17:30 | Zoom
Eesti Filmiuurijate Seltsi esimesel uurimisseminaril tutvustab oma uurimistööd Sten Kauber. Teemaks:

Eesti filmipublik – mitmetasandiline lähenemine praktikate kujundamisele
Väikestes, avalikult rahastatavates filmiturgudes, nagu Eesti, mängib tööstuse professionaalide ja publiku vaheline suhe otsustavat rolli kohaliku filmi nii kultuurilise relevantsuse kui ka majandusliku jätkusuutlikkuse kujundamisel. Oma ettekandes tutvustab Sten oma doktoritöö tulemusi Eesti filmivaldkonnast. Doktoritöö ühendab publiku- ja tootmisuuringuid, et süveneda sellesse, kuidas rahastamise, tootmise, levitamise ja filmide näitamise praktikad mõjutavad publiku ootusi ja kogemusi nii seoses kinokogemuse kui ka eesti filmiga, olles nendest ühtlasi ka mõjutatud.
Ekspertintervjuude, küsitluste, fookusgruppide ja valdkonna kesksete alusdokumentide analüüsi põhjal näitab uurimus, kuidas intuitiivsed, sageli stereotüüpidel põhinevad lähenemised publiku kaasamisele eksisteerivad kõrvuti arenemisjärgus andmepõhiste strateegiatega, ning kuidas valdkonna praegused lähenemised võivad kitsendada kohaliku filmikultuuri mitmekesisust ja väärtust. „Kujutletud lubavuste” ja „väärtuse koosloomise” teoreetilistele lähenemistele toetudes otsib doktoritöö ka viise, kuidas kujundada publiku kaasamist ning filmikultuuri arengut strateegilisemalt, teaduspõhisemalt ja väärtuseliselt mitmekesisemalt.

Bio
Sten Kauber on külalisteadur Tallinna Ülikooli meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskuses (MEDIT) ning doktorant BFMis. Ta on omandanud magistrikraadi Helsingi Ülikoolis, kus ta uuris migrantide hargmaisi materiaalseid praktikaid. BFM-is osaleb Sten aktiivselt erinevates teadus- ja arendusprojektides. Ta on lööb kaasa publiku-uuringute tööpaketis H2022 projektis CresCine, on koordinaator projektis WIRE (H2023) ning tegutseb ERASMUS-EMJM FilmMemory magistriprogrammi kohaliku koordinaatorina. Tema uurimishuvid hõlmavad publiku- ja tootmisuuringuid, filmikultuuri, filmikriitikat ja kinokülastamise praktikaid. BFM-is õpetab ta filmikriitika, filmikultuuri ja filmipubliku teemadel. Akadeemilise töö kõrval tegutseb Sten Eesti Filmimuuseumi teadur-kuraatorina ning vabakutselise filmikriitikuna.

Baltic NeuroCine konverentsi ettekannete esitamise tähtaeg
2026-01-20
24.-25. aprillil toimub Tallinna Ülikoolis kolmas rahvusvaheline Baltic NeuroCine konverents. Konverentsi korraldab FilmEU tippkeskus FILMIND koos Tallinna Ülikooli BFMi neurokino uurimisrühmaga.

Konverentsile on oodatud ettekanded nii eri valdkondade filmipraktikutelt (filmitegijad, stsenaristid, heliloojad ja helikujundajad, operaatorid, kunstnikud, režissöörid, näitlejad jt) kui ka filmiteadlastelt, psühholoogidelt ja neuroteadlastelt, kelle fookuses on loovpraktikate kognitiivsed protsessid.
Oodatud on ettekanded, mis otsivad vastuseid küsimustele:

• kuidas vaiketeadmised ja kogemuslikud heuristikad peegelduvad professionaalsetes filmipraktikates;

• kuidas saab ekspertiisi vaadelda sõnaliste kirjelduste, tegevuste ja psühhofüsioloogia kaudu;

• mil määral saab selliseid teadmisi üle kanda ka teistesse praktilistesse ekspertiisivaldkondadesse, näiteks simuleeritud olukordadesse hariduses ja tervishoius.

Ettekande esitamise tähtaeg on 20. jaanuar 2026.

EFUSi uurimisseminar: Hanna Aunin
2026-01-28 16:00 - 17:30 | Zoom
Eesti Filmiuurijate Seltsi jaanuarikuisel uurimisseminaril tutvustab oma uurimistööd Hanna Aunin. Teemaks:
Nõukogude-järgsed II maailmasõja ja nõukogude mineviku teemalised Balti filmid: tunnustuse otsimine ja ajaloolised pimekohad
Sisu lühitutvustus: Film ei ole olnud peamine vahend, mille abil uurida, kuidas kultuurimälu kujuneb. Eelkõige on vähe tähelepanu saanud Balti riikide filmid kui esteetilised mälumeediumid. Ettekandes tutvustab Hanna oma doktoritööd, mis uurib nõukogudejärgseid Balti mälukultuure läbi Eesti, Läti ja Leedu filmide, mis kujutavad Teist maailmasõda või Nõukogude minevikku. Töö keskne eeldus on, et filmid ei ole kõigest mälestuste kujutamise vahendid, vaid aktiivselt kujundavad seda, kuidas minevikku mäletatakse. Seega keskendutakse ettekandes filmide ja mälu vastastikusele seosele, uurides filmide (võimalikku) rolli mälunarratiivide kujundamisel kui ka mälukultuuride mõju nende filmide kujutamisviisidele.
Ettekanne keskendub kahte tüüpi filmidele: filmidele, mis käsitlevad nõukogude repressioone, eelkõige massiküüditamisi, ja filmidele, mis kajastavad ajaloolisi pimekohti Balti riikide mälukultuurides, eeskätt kohalike koostööd natsidega ja kogukondlikku vägivalda holokausti ajal. Küüditamisdraamade „Äratus“ (Jüri Sillart, 1989), „Risttuules“ (Martti Helde, 2014) ja „Melanie kroonikad“ (Viesturs Kairišs, 2016) näitel uuritakse, kuidas küüditamise kujutamine on nõukogudejärgsel perioodil muutunud ning kuidas 21. sajandi draamad üritavad massiküüditamist välispublikule arusaadavaks teha. Leedu filmide „Iisak“ (Jurgis Matulevičius, 2019) ja „Lilla udu“ (Raimundas Banionis, 2019) abil näidatakse, kas ja kuidas on filmide abil võimalik esile tuua rahvuslikus mälukultuuris mahavaikitud teemasid.

Autori lühitutvustus:
Hanna Maria Aunin on nooremteadur Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. Tema uurimistöö ühendab mälu- ja filmiuuringud ning keskendub nõukogudejärgsetele Balti riikide mälukultuuridele ja filmidele aga ka varase nõukogude perioodi ajaloteemalistele Eesti dokumentaalfilmidele ja ringvaadetele. Ta on olnud osa dr. Eneken Laanese juhitud ERC projektist „Tõlgitud mälu: Ida-Euroopa minevik globaalsel tasandil“ (2020-2024) ja filmiarhiiviga koostöös läbiviidud ühe-aastasest projektist „Mineviku (audio)visuaalsed jäljed Eesti filmiarhiivis 1940–1965“. Lisaks uurimistööle, õpetab ta TÜHIs filmi ja mälukultuuri teemadel.
**
Seminarisarja korraldamist toetab projekt „MULTI-VIEW. Taasiseseisvunud Eesti filmi ja televisiooni arengusuunad: kontekst, lood ja publik“, mida on finantseerinud Eesti Teadusagentuur (PSG1146, grandi hoidja Teet Teinemaa, 01.01.2026–31.12.2030).

EFUS x Eesti Filmiajakirjanike Ühing
2026-01-29 01:00 - 14:30
EFUS kohtub Eesti Filmiajakirjanike Ühinguga ühislõuna formaadis, et arutada koostöövõimalusi.
Kõik EFUSe liikmed on kohtumisele teretulnud!
Kohtumine toimub Müürivahe Reval Cafes.

EFUSi uurimisseminar: Teisi Ligi
2026-02-25 16:00 - 17:30 | Zoom
Eesti Filmiuurijate Seltsi veebruarikuisel uurimisseminaril tutvustab oma uurimistööd Teisi Ligi. Teemaks:
Pingeväli kaadris: konstatiivsus ja performatiivsus Balti poeetilises dokumentaalfilmis.
Sisu lühitutvustus: Dokumentaalfilmiteoorias on viimastel kümnenditel olnud tugevalt esiplaanil dokumentaalistika performatiivne olemus – arusaam, et dokumentaalfilmid mitte ainult ei kirjelda maailma, vaid loovad sekkumise ja protsessi kaudu seda maailma ka ise. Selle kõrval on konstatiivsuse mõiste sageli jäänud tagaplaanile või hajunud teiste mõistete alla, kuigi ka see mõõde on dokumentaalfilmi puhul oluline kuna film esitab vaatajale millegi kohta väite ja eeldab, et seda usutaks. Nõukogude kontekstis, milles Balti poeetilisi dokumentaalfilme tehti, ei olnud selline väitmine neutraalne: filmidelt oodati, et nad pakuksid institutsioonile sobivat “reaalsust”.

Ettekandes tutvustan oma doktoritöö üht keskset teemat ja vaatlen Balti 1960. aastate poeetilisi dokumentaalfilme J. L. Austini konstatiivi ja performatiivi mõistete kaudu. Analüüsin kahte filmi – Almantas Grikevičiuse “Aeg läheb läbi linna” (1966) ja Ivars Kraulītise “Valged kellukad” (1961) – ning näitan, kuidas neis ühel tasandil säilib institutsionaalselt legitiimne ja ideoloogiliselt loetav konstatiivne kiht, teisel tasandil aga kujundab poeetiline vorm (montaaž, rütm, kestus, heli ja kujundid) selle mõju ümber. T öö laiem eesmärk on tuua konstatiivsuse mõiste dokumentaalfilmiteooriasse tagasi, sest see ei ole ainult Nõukogude dokumentalistikat puudutav küsimus, vaid aitab analüüsida ka teisi ideoloogiliselt ja institutsionaalselt pingelistes tingimustes valminud dokumentaalfilme.
Ettekandja lühitutvustus:

Teisi Ligi on Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi nooremteadur ja kultuuride uuringute doktorant, kelle uurimishuvideks on filosoofia ning dokumentaalfilmiteooria. Oma doktoritöös uurib ta Balti poeetilist dokumentaalfilmi ning selle seoseid filmi-filosoofia ja performatiivsuse teooriatega, keskendudes sellele, kuidas stiil ja mitteverbaalsed väljendusvahendid loovad tähendust. T ema publikatsioone on avaldatud ajakirjas Studies in Eastern European Cinema ning kogumikus The Ethics of Documentary Film (2025).

**

Seminarisarja korraldamist toetab grant PSG1146 “MULTI-VIEW. Taasiseseisvunud Eesti filmi ja televisiooni arengusuunad: kontekst, lood ja publik”, mida on finantseerinud Eesti T eadusagentuur.

EFUSi uurimisseminar: Martin Oja
2026-03-25 16:00 - 17:30 | Zoom
Eesti Filmiuurijate Seltsi märtsikuisel uurimisseminaril tutvustab oma uurimistööd Martin Oja. Teemaks:
Multimodaalne konflikt filmis.
Sisu lühitutvustus: Filmianalüüs eeldab terviku jagamist komponentideks – millised on aga need üksused, sõltub uurija meetodist ning eesmärkidest. Ka multimodaalse analüüsi raames on võimalik teha mitmesuguseid jaotusi, sõltuvalt sellest, kas lähtume tajukanalitest või hoopis filmi loomisel kasutatud “materjalidest”. Esimesel juhul vaatleb analüüs näiteks heli ja pildi koos- ning vastastikmõju; mooduste analüüs võimaldab aga täpsemalt kirjeldada filmi kui keeruka ja hübriidse märgisüsteemi toimimist. Multimodaalsuse eelduseks on asjaolu, et ühe tähendusliku terviku loomisel kasutatakse erinevat tüüpi märgisüsteeme. Eriti huvitavaks osutub multimodaalne konflikt: juhtum, kui erinevad “keeled” ühe filmi sees esitavad erinevat tähendust. Selline konflikt pole ilmselt evolutsioonibioloogilistel põhjustel kuigi levinud, aga paistab silma võttena, millega saavutatakse erinevaid kunstilisi efekte, luuakse irooniat või aetakse vaatajat segadusse turunduslikel eesmärkidel. Saamaks põgusa ülevaate multimodaalse konflikti kui tähendust loova võtte kasutusest, heidame pilgu ka filmiajalukku.
Ettekandja lühitutvustus:
Bio: Martin Oja on tegutsenud filmikriitikuna ning õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat. 2024. aastal kaitses ta doktorikraadi väitekirjaga “Multimodaalse konflikti semiootika: moodused, modaalsused ning auditiivse-visuaalse vastuolu mängufilmis”. Oja on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liige ja kahe tudengifilmi – “Food Language” (2008) ja “Rain Terrain” (2005) autor.

EHAK 2026
2026-04-08 - 2026-04-10 | Eesti Rahva Muuseum, Tartu
Eesti humanitaarteaduste aastakonverentsil (EHAK) korraldab Filmiuurijate Selts ettekandepaneeli “Eesti filmi(teaduse) tundmatud maailmad: kujutlusvõime valgus ja varjud”
Paneel toimub 10. aprillil 2026 kell 9:30–11:30.
Paneelis teevad ettekande Sten Kauber, Elen Lotman, Teet Teinemaa ja Kadri-Ann Väärsi. Modereerib Katre Pärn.
Vaata EHAKi programmi.

Seltsi üldkoosolek 2026
2026-04-08 11:00 | Lossi 3-328, Tartu
Meie seltsi asutamisest on varsti möödumas aasta, mistõttu on käes aeg pidada maha üks asjalik üldkoosolek. Seekord toimub koosolek Tartus ja on väikeseks eelsoojenduseks Eesti humanitaarteaduste aastakonverentsile. Ootame kõiki kindlasti osalema (kas kohapeal või veebivahendusel) – esmajoones muidugi selleks, et hääletada, aga ka selleks, et jagada ideid, arutada seltsi tulevikku ning ühiselt järgmisi samme paika panna.

Koosoleku lõpetuseks kavas lühike, provisoorne pilguheit Lauri Kärkilt eestimaistele filmiajalooga tegelemistele. Seega, soovitame kõigil, kes sellest ilma ei taha jääda, kindlasti osaleda!

Üldkoosolek toimub:

8. aprill kell 11:00-12:30

Tartu Ülikool, Lossi 3-328

Koosolekuga on võimalik liituda ka Zoomi kaudu.

Päevakava:

Koosoleku avamine: päevakorra kinnitamine, protokollija valimine

Juhatuse ülevaade: senine tegevus ja lähiaja plaanid

Uue juhatuse liikme valimine (lahkunud liikme asemele)

Finantsid ja liikmetasud, majandusaasta aruande tutvustamine ja kinnitamine

Seltsi visuaalse identiteedi arutelu

Muud küsimused

Kohtumiseni Tartus! EFUSi juhatus

Baltic NeuroCine konverents
2026-04-24 08:00 - 2026-04-25 17:00 | Tallinna Ülikool
The 3rd International Baltic NeuroCine conference 2026
Dates: Friday April 24th and Saturday April 25th, 2026
Location: Tallinn University, Estonia
Cognitive neuroscience studies have provided evidence for the plasticity of the brain’s functional networks in the cases of professional expertise, such as with dancers [1], musicians [2], and filmmakers [3]. During their professional practice, filmmakers are argued to develop a type of embodied, enactive authorship [4,5]. Such perceptual professionalisation [6] builds on experiential heuristics and tacit skills learned by doing, in concert with practical filmmaking conventions passed from experienced filmmakers to novices. However, until recent years, cognitive studies on the creative processes of professional filmmakers have been almost non-existent. While longitudinal studies on films have generated knowledge on narrative structures [7], studies on creative processes of film editors are still rare [8,9]. Examinations of embodied practices of film sound designers are equally rare, with only a few studies examining the artist’s work [10]. Similarly, studies on cinematographers have focused on mainly the technical means of image generation, while the embodied processes of cinematographers in action have only recently been taken into focus in cognitive film studies [11,12].
The 3rd International Baltic NeuroCine conference 2026 encourages presenters who are hands-on filmmakers, screenwriters, sound designers, cinematographers, set designers, directors, actors, among others, as well as film scholars, psychologists, and neuroscientists with a focus on the cognitive processes of creative practices. We trust that the benefits of interdisciplinary studies on tacit skills and experiential heuristics of filmmaking are not limited to the film community but extend beyond it into other domains of creativity and development of professional expertise.

EFUSi uurimisseminar: Kaupo Liiv
2026-04-29 16:00 - 17:30 | Zoom
Eesti Filmiuurijate Seltsi aprillikuisel uurimisseminaril tutvustab oma uurimistööd Kaupo Liiv. Teemaks:
Kinolevi statistika uurimise alusbaasid viimasel kümnendil
Nii filmitegijatele, levitajatele kui ka kinodele on kinolevi tulemused olulised, kuna need aitavad ennustada, kuidas uued filmid publiku poolt vastu võetakse. Statistika kaudu on võimalik näha publiku eelistusi, trende, muutusi ning hinnata filmilevi üldist seisu. Seetõttu on kinolevi tulemused väärtuslikuks abivahendiks kõigile filmileviga seotud osapooltele, aga ka filmiuurijatele, sest statistika on omal moel ka ühiskonna tagasiside. Statistika aitab esile tuua kitsaskohti, mis vajaksid parandamist, ning näitab, milline on kinolevi tuleviku potentsiaal.
Umberto Eco on öelnud, et numbritega manipuleerides võib jõuda peaaegu iga soovitud tulemuseni, isegi kui see ei vasta tõele. Sama kehtib ka filmilevi tulemuste puhul. Numbrid pole kunagi lihtsalt numbrid – nende tähenduse mõistmiseks tuleb aru saada ka laiemast kontekstist. Statistikast valesti aru saamine võib viia ekslike järeldusteni.
Käesolev ettekanne käsitleb filmistatistika probleemseid kohti ning küsimusi, millega tuleks statistika tõlgendamisel arvestada. Ühtlasi annab see ülevaate muutustest, mis on viimase kümne aasta jooksul kinomaailmas toimunud. Selles perioodis on olnud vähe sarnaseid aastaid ning ilma lisateadmisteta on võrdluste tegemine keeruline. Ettekande eesmärk on luua vajalik teadmiste põhi, mis aitab kinostatistikat teadlikumalt ja täpsemalt lugeda.
Kaupo Liiv on filmilevifirma Adastra Cinema OÜ tegevjuht ning levitanud rohkem kui seitsme aasta jooksul üle 100 erineva filmi. Statistikaga tegutsemine on tema igapäevane töö, mis aitab aru saada filmide potentsiaalidest ja võimalikest tulemustest. Lisaks filmilevile, on Kaupo Liiv korraldanud kümmekond aastat Filmiviktoriini sarja, mis ühendab filmitegijaid, kriitikuid ning kinode ja leviga tegelevaid inimesi. Ka see tegeleb omamoodi sellega, et aru saada kui suur on filmiteadlikus Eesti inimeste ja eriti filmidega seotud inimeste seas.
(Täpsem info märtsis)

EFUSi uurimisseminar: Ermo Säks
2026-05-27 16:00 - 17:30 | Zoom
Eesti Filmiuurijate Seltsi maikuisel uurimisseminaril tutvustab oma uurimistööd Ermo Säks. Teemaks:
Kinolinast edasi: kinematograafiline virtuaalreaalsus kui üleminekumeedium ja selle suhestumine metaversumi kujutelmadega
Kinematograafiline virtuaalreaalsus ehk CVR on 360-kraadisel videol põhinev immersiivne audiovisuaalne meedium, mida kogetakse virtuaalprillide vahendusel. Metaversumit kujutletakse sageli kui püsivat ja interaktiivset virtuaalmaailm, kus mitmed kasutajad üheskoos eksisteerivad. Seevastu CVR on pigem autoripõhine ja ajaliselt piiritletud kogemus, mille narratiiv on vaataja jaoks ette kujundatud. Just see vahepealne positsioon muudab CVR-i huvitavaks uurimisobjektiks – see kasutab virtuaalreaalsuse kohalolutunnet ja ruumilist vaatamiskogemust, kuid toetub samal ajal filmi- ja audiovisuaalmeedia jutustamise võtetele.
Ettekandes tutvustab Ermo oma artiklipõhist doktoritööd, mille keskne mõte on, et CVR võib küll aidata vaatajatel ja loojatel immersiivsete virtuaalkeskkondadega tuttavaks saada, kuid seda ei tuleks mõista otsese sammuna metaversumi poole. Pigem asub CVR filmi ja interaktiivse virtuaalreaalsuse vahepeal – see pakub ruumilist ja kehaliselt tajutavat vaatamiskogemust, kuid säilitab samal ajal autoripõhise ja etteantud narratiiviga ülesehituse. Kuidas saab sellises meediumis aga pakkuda immersiivsust, hoida loo selgust ja suunata vaataja tähelepanu olukorras, kus traditsiooniline kaadripiir on kadunud ning vaataja võib oma pilgu suunata kõikjale enda ümber? Oma töös käsitleb Ermo kolme aspekti: vaatajaperspektiivi, võtteplatsi valgustamist ja vaatevälja piiramise rolli CVR-i jutustamisviisides. Laiemalt arutleb töö selle üle, milline koht on CVR-il tänastes aruteludes immersiivse meedia tuleviku osas – kas seda võiks näha metaversumiks ettevalmistava vormina, iseseisva audiovisuaalse praktikana või hoopis metaversumi loogikale vastanduva alternatiivina.
Ermo Säks on Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi (BFM) külalisteadur ja doktorikandidaat. Ta on põhitäitja projektides “TLÜ kultuuriteaduste ja loovuuringute TI labor” ja “Haptell – digitaalse jutuvestmise jaoks mõeldud haptikakeskse disaini tööriistakomplekti väljatöötamine”, põhitäitja ja tööpaketi juht projektis WIRE, osaleb aktiivselt projektides “FilmEU Plus” ja “Roheoskuste horisontaalne arendamine” ning on TLÜ interdistsiplinaarse projekti GenAI (Generatiivse tehisaru kasutamine loovõppes ja -praktikates) koordinaator. Lisaks on Ermo TLÜ EXU ehk ettevõtluskoostöö kommunikatsiooniekspert. Tal on ulatuslik erasektori kogemus, ta on alates 2008. aastast produktsiooniettevõtte asutaja ja tegevjuht, töötanud Eesti Rahvusringhäälingus (ERR) ning tal on üle 20 aasta kogemust televisiooni ja audiovisuaalmeedia valdkonnas.
Seminarisarja korraldamist toetab grant PSG1146 “MULTI-VIEW. T aasiseseisvunud Eesti filmi ja televisiooni arengusuunad: kontekst, lood ja publik” , mida on finantseerinud Eesti T eadusagentuur.

VIDEOESSEE SEMINAR JA TÖÖTUBA
2026-08-14 - 2026-08-15 | BFM, Tallinn, Estonia
Eesti Filmiuurijate Seltsi videoessee seminar ja töötuba toimuvad 14.-15. augustil 2026. a. Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis.

Kahepäevase kohtumise eesmärk on tutvustada videoesseed uurija tööriista ning audiovisuaalse argumentatsiooni vormina, pakkuda praktilist esmast kogemust videoessee loomisel ning loomulikult ka võimalust omavahel kokku saada ja sisukalt aega veeta. Lisaks meie seltsi liikmetele on osalema kutsutud ka Eesti Dokumentalistide Gildi ja Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liikmed.

Reedel, 14. augustil kell 11:00-17:45 toimub tasuta seminaripäev. Räägime videoesseest uurija tööriistana, autoriõigusest, audiovisuaalse argumendi ülesehitamisest ja videoessee kasutamisest praktikapõhises uurimuses. Ettekannetega esinevad Teet Teinemaa, Märt Truman, Silver Õun ja Tõnis Jürgens. Päeva lõpetab ümarlaud „Videoessee: kellele, kus ja kuidas?“

Laupäeval, 15. augustil kell 10:00-18:00 toimub Silver Õuna juhendamisel praktiline videoessee töötuba. Töötoas läbivad osalejad juhendaja toel videoessee loomise esmase tööprotsessi. Töö aluseks võetakse üks või mitu Eesti filmi, millega osalejad saavad enne töötuba tutvuda ja mille põhjal oma esialgse idee sõnastada. Päev algab lühikese loenguga videoessee loojutustamisest ja vormivõtetest ning monteerimise ABC-st, seejärel pannakse kokku esmane montaažirida ja katsetatakse narratsiooniga. Osalemiseks ei ole vaja varasemat monteerimiskogemust ega isiklikku arvutit. Töötoa lõpetab valminud mustandite ühine vaatamine ja tagasiside.

Seminaripäeval osalemine on tasuta. Töötoa osalustasu eelmainitud seltside liikmetele on 30 eurot ning kohtade arv on piiratud. Maksmise juhised saadame töötuppa registreerunutele eraldi.

Läänemeremaade filmiajalookonverentsi ettekannete esitamise tähtaeg
2026-08-15
Läänemeremaade filmiajalookonverentsile on nüüd võimalik esitada ettekannete ettepanekuid. Konverents toimub 4.-5. detsembril 2026 Leedus, Vilniuses. Konverents keskendub sel korral audiovisuaalsetele praktikatele, mis on filmiteaduses sageli jäänud n-ö radari alt välja: haridus- ja õppefilmid, ringvaated, amatöör-, teadus- ja tööstusfilmid, laiendatud ja segatud audiovisuaalsed vormid, filmide näitamise ja levitamise praktikad, kadunud või fragmentaarsed filmiajalood, feministliku ja queer-kino narratiivid ning transmeedialised kultuuriprotsessid.

Sel aastal on konverents laiema fookusega, sest kaasatud on ka Visegradi riigid. Abstraktide esitamise tähtaeg on 15. august.

Rohkem infot: https://www.balticfilmhistory.org/cfp

Läänemeremaade filmiajalookonverents "Off the Radar: Moving Images, Exhibition and Distribution Practices"
2026-12-04 - 2026-12-05 | Vilnius, Leedu
Läänemeremaade filmiajalookonverentsile on nüüd võimalik esitada ettekannete ettepanekuid. Konverents toimub 4.-5. detsembril 2026 Leedus, Vilniuses. Konverents keskendub sel korral audiovisuaalsetele praktikatele, mis on filmiteaduses sageli jäänud n-ö radari alt välja: haridus- ja õppefilmid, ringvaated, amatöör-, teadus- ja tööstusfilmid, laiendatud ja segatud audiovisuaalsed vormid, filmide näitamise ja levitamise praktikad, kadunud või fragmentaarsed filmiajalood, feministliku ja queer-kino narratiivid ning transmeedialised kultuuriprotsessid.
The conference Off the Radar: Moving Images, Exhibition and Distribution Practices invites scholars, archivists, artists, curators, and researchers to explore overlooked, marginal, unstable, and hybrid audiovisual cultures. The conference, which has usually focused on the Baltic Sea region, is for the first time collaborating with the Visegrád countries and invites researchers to explore cinematic processes throughout the long twentieth century and into the present. Bringing together perspectives from cinema and media studies, media archaeology, visual culture, cultural history, archival studies, anthropology, and related disciplines, the conference seeks to rethink the history of cinema beyond canonical narratives, national frameworks, and established institutional histories.
Venue: National Film School KIMO, Lithuanian Academy of Music and Theatre (LMTA)
Mode of participation: In person only
Conference language: English
Organizers: Lithuanian Academy of Music and Theatre, Institute of International Relations and Political Science of Vilnius University, Media Education and Research Centre “Meno avilys”, Lithuanian Culture Research Institute
Partners: AVAKA, Vilnius Municipality, Lithuanian Council of Culture, Film Archive of the National Archives of Estonia, Latvian Academy of Culture
